|
![](images/spacer.gif) |
|
UUDISED |
![](images/spacer.gif) |
|
Kuala Lumpuris otsiti tasakaalu
Pressiteade
Keskkonnaministeerium
23.veebruar 2004
KUALA LUMPURIS OTSITI TASAKAALU
Kuala Lumpurist Bioloogilise Mitmekesisuse Konventsiooni osapoolte konverentsilt naasnud Eesti Keskkonnaministeeriumi delegatsiooni liikmete hinnangul on maailm teravalt tunnetanud muret liigirohkuse säilimise ja loodusliku tasakaalu nõrgestamise pärast maailmas. "Inimene on kogu aeg looduselt võtnud - algul konkureeris, siis peremehetses ja nüüd on kaotaja selgumas", märkis keskkonnaminister Villu Reiljan konverentsilt naastes.
Minister Reiljani sõnul otsiti konverentsi aruteludes võimalusi tasakaalu säilitamiseks keskkonnas. Euroopa Liidu riikide ja liituvate riikide esindajatel oli tema sõnul välja pakkuda konkreetsed ideed ja ettepanekud kaitsealade võrgustike loomise jms näol, samas arengumaad muretsesid pigem inimese pärast - kuidas võita vaesust ja nälga. Murettekitav on, et liigirikkuse säilitamise alane tegevus maailmas pole saavutatud läbimurret ja konkreetseid kokkuleppeid nagu on näiteks tehtud Kliimakonvetsiooni ellurakendamise nimel.
Reiljan märkis, et ministrite deklaratsioon jäi küll mõnevõrra üldsõnaliseks, kuid samas on see paratamatu, sest riikide (esindatud oli 123 riiki, neist ministri tasemel 78) huvid erinesid nii mõneski küsimuses oluliselt. "Samas on hea meel, et tõhusa Euroopa Liidu poolse lobitöö tulemusena õnnestus deklaratsiooni sisse kirjutada kaitsealade võrgustiku loomine ning konkreetsete indikaatorite väljatöötamine, et mõõta edasiminekut bioloogilise mitmekesisuse säilitamisel", sõnas minister. Vastavalt 2002.a. Johannesburgis toimunud Maailma Säästva Arengu tippkohtumise otsusele, tuleb aastaks 2010 pidurdada bioloogilise mitmekesisuse kahanemine.
Kuala Lumpuri kohtumise üks sõnumeid on minister Reiljani sõnul see, et liigirikkuse säilitamine on võimalik vaid siis, kui valitsused ja valitsusvälised ühendused suudavad selle eesmärgi nimel haarata kaasa kogu elanikkonna, samuti on oluline, et rahvusvaheliselt võetud kohustusi täidaksid kõik riigid.
Eesti on liigirikkuse seisukohalt üsna õnnelikus seisus - meil on suurkiskjad hunt, karu ja ilves, kes on Euroopas haruldased. Meil on hästitoimivad kaitsealad, millele üleeuroopalise võrgustiku Natura 2000 raames lisandub uusi alasid ning käivitatud on ka kaitsealade haldamise tõhustamise protsess. "Kõik need tegevused näitavad, et Eesti suudab oma rahvusvahelisi kohustusi täita", sõnas Reiljan.
Eesti ratifitseeris Rio de Janeiro (1992) konventsiooni bioloogilise mitmekesisuse kaitsest 11. mail 1994. Konventsiooni eesmärgiks on kaitsta looduslikku mitmekesisust, tagada selle komponentide säästev kasutamine ning geneetiliste ressursside kasutamisest saadava tulu õiglane jaotamine. 2004. aasta on Eestile Bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osalisena oluline aasta - meil täitub 10 aastat konventsiooni ratifitseerimisest. Tänase seisuga on BMK ratifitseerinud 188 osalist.
Sel nädalal jätkub Kuala Lumpuri keskkonnakonverents Cartagena protokolli osaliste esimese kohtumisega.
Lisainfo:
Lilika Käis, looduskaitseosakonna spetsialist 6262 877
Marit Pukk
KKM pressitalitus
6262 917
|
|
|
![](images/spacer.gif) |
|